Sirvides Autor "Soo, Laura" järgi
Näitamisel1 - 1 1-st
Tulemused lehekülje kohta
Sorteerimise valikud
Nimetus Avatud juurdepääs Ettevõtte AMV Logistics OÜ riskivalmiduse kaardistamine(Tallinna Tehnikakõrgkool, 2024-01-05) Soo, Laura; Popell, JanekKäesoleva töö eesmärgiks oli tuvastada ettevõtte AMV Logistics OÜ riskid, need hinnata ja kaardistada ning pakkuda välja viise nende vähendamiseks. Selle saavutamiseks püstitas autor uurimisküsimused, millele töö käigus saada vastused. Andmeid koguti kasutades kombineeritult nii kvalitatiivset kui ka kvantitatiivset meetodit. Antud lõputöö eesmärgiks on kaardistada ettevõtte riskivalmidus, et saaks seda analüüsida ja tulevikus võetavad riskid läbi mõelda. Esimene peatükk käsitles teoreetilist osa, mis keskendus riskidele, nende liikidele ja riskijuhtimisele. Seletati lahti riski mõiste, liigid ja klassid ning riskijuhtimise olemus ja meetmed, kuidas on võimalik seda läbi viia. Sellest tulenevalt leiti, et ettevõttes leitavad riskid kategoriseeritakse vastavalt nende allikale ehk millest risk alguse saab. Leitud riskidest tulenevalt saab leida riskijuhtimise meetmetest viise, mis uuritavale ettevõttele sobiks ja kõige efektiivsem ning kasulikum oleks. Peale riskide kategoriseerimist ja tuvastamist viidi läbi ettevõtte AMV Logistics OÜ riskide kaardistamine vastavalt saadud riskide hindamise käigus saadud tulemuste põhjal. Nende analüüsimise käigus leiti, et enamasti on tegu väikeste ja keskmiste riskidega. Suuri riske tuli välja ainult 2, mis on mõlema seotud inimeste ja töötajatega. Täpsemini veel ettevõtte klientide ja koostööpartneritega, st ettevõtteväliste isikutega. Väikeste riskide alla kuulusid 4 riski, mis olid harva ja väikese kahjuga riskid, näiteks hooldamata sõidukid, vaenulik ja pahatahtlik käitumine töötajate poolt, info lekitamine töötajate poolt ning kehvasti hooldatud tööks kasutatav tehnika. Kõik ülejäänud riskid, milleks oli 16 riski, kategoriseerisid keskmise astme riskideks, näiteks puudulikud ja valed andmed, riiulite ebaefektiivne kasutus, majanduslangus jms. Sinna kuulusid riskid igast kategooriast. Väikeste riskide alla kuulus 18% võetavatest riskidest, keskmiste alla 73% ning suuri riske on 9%. Kõige rohkem riske leiti seoses töötajate ja teiste ettevõttega seotud isikutega, näiteks klientide ja koostööpartneritega. Samal ajal kõige vähem riske oli töökeskkonnast ja -vahenditest tulenevaid riske. Peale inimestest tulenevaid riske oli kõige rohkem välistest mõjudest tulenevaid riske, mille kõikide riskide tõenäosus oli kõigist kategooriatest kõige harvem, kuid nende tagajärjed olid kõigil suurimad. Transpordiga seotud riskide kategoorias oli küll esinemissagedus kõige tihedam, kuid kahju suurus jäi kõige madalamale. Uurimisküsimustele leiti uurimustöö käigus vastused: ● ettevõtte AMV Logistics OÜ riske on eelnevalt mainitud neljas erinevas kategoorias, mida võetakse enamasti vähemalt korra kuus ning mitmetel juhtudel ka vähemalt korra nädalas. ● Ettevõte saab kasutada riskide hindamise tulemusi rakendades neid igapäevatöösse. Selle all on mõeldud seda, et kui on teada, millised riskid toimuvad sagedamini, saab neile korraldada järelvalvet ja muid vajalikke meetmeid. Lisaks saab seda rakendada ka nende riskijuhtimise protseduuri. ● Ajakohasuse tagamiseks peaks ettevõte riskimaatrikseid reaalajas iga teatud aja tagant kontrollima. Kui on muutunud riski esinemise sagedus või on kahjude suurused muutunud, saab neid loodud riskimaatriksitega võrrelda ja seejärel saab ettevõte teha vajalike muudatusid ning tähelepanu suunamisi. Lisaks on neil võimalik riske maatriksitesse lisada kui on teada nende esinemise tõenäosus ja kahju suurus. ● AMV Logistics OÜ riskivalmiduse kaardistamise tulemuseks on ettevõtte keskmine riskide võtmine. Tulenevalt riskide hindamisest ja kaardistamisest saab järeldada, et ettevõte võtab riske keskmisest rohkem. Samuti annab see neile võimaluse keskmiste riskide puhul leevendusmeetmete leidmiseks, et neid tulevikus saada väikesteks riskideks. Ettevõttel oli suuremõjulisi riske vähe, mis tähendab, et nad saavad oma fookust jagada rohkematele riskidele. Töö autor on toonud välja mõned soovitused seosed kas spetsiifiliste riskidega või üldiselt kõikidega: ● Riskijuhtimisel kasutada riskide ülekandmise meetodid. See tähendab, et kanda riske üle lepingute osapooltele, kes kasutavad ettevõtte teenuseid, eelkõige kliendid ja koostööpartnerid. ● Klientide maksevõimetusega seotus seada kas viiviseid ja hüvitisi või pikendada maksetähtaegasid. ● Kindlustuse kasutamine kui võimalik. ● Nõuete ära hoidmiseks ja tõestamiseks kasutada valvekaameraid ning teha pilte, märkmeid jms, mille abil saab hiljem asjaolusid tõestada. ● Tööprotseduuridel järelvalve toimepanek, et riskiolukordi ära tunda ja seejärel juhendamise kaudu neid tulevikus ära hoida. Ettevõtte saab kasutada antud kaardistamist, et leida õige tähelepanu suund riskidele, mis vajavad rohkem tähelepanu. Selleks saab ettevõte kasutada nii kahju suuruse kui esinemissagedusele keskendumist. Aja möödudes saab ettevõte sinna veel riske lisada, millel soovitakse silma peal hoida ja tulevikus nende mõju muuta. Töö eesmärk sai täidetud ning uurimisküsimused vastuse.